Vastaajia yli kolme tuhatta. Esiin nousivat sijainti, kulkuyhteydet ja muiden lähipalveluiden tarpeellisuus.
![""](https://www.kouvola.fi/wp-content/uploads/2018/12/UP-uimahalli-681x443.jpg)
Kouvolan uuden uimahallin hankesuunnittelun ja kaavoituksen on tarkoitus käynnistyä syksyllä 2021 ja rakennussuunnittelun alkuvuonna 2022. Tämä edellyttää, että kaupunginhallitus ja -valtuusto näyttävät hankkeelle vihreää valoa kesäkuussa 2021.
Kaupunginhallitukselle kesäkuussa menevää esitystä valmistelee virkamiehistä koostuva projektityöryhmä sekä hankkeeseen perustettu ohjausryhmä. Ohjausryhmä ohjaa hankkeen valmistelutyötä sekä päättää tiedonkulusta eri osapuolten kesken ja päättäville elimille. Siihen kuuluvat Sinikka Rouvari (pj), Jukka Nyberg (vpj), Erkka Koskinen, Petri Kuutti, Sari Porvari, Birgit Koskela, Vesa Toikka, Teemu Mäkipaakkanen, Hannu Tylli, Arto Kuitikka ja Minna Seppä.
Työryhmä ja ohjausryhmä teettävät kevään aikana kaupunginhallitukselle menevän esityksen pohjaksi selvityksiä uimahalliin yhteyteen tulevista palveluista ja uimahallin sijaintipaikasta. Selvityksiin liittyen teetetään myös erilaisia kuntalaiskyselyitä.
– Tavoitteena on mahdollisimman osallistava prosessi, joka palvelee hankkeen jatkosuunnittelua, toiminnallisia tavoitteita sekä huomioi eri käyttäjien tarpeita, liikuntapäälllikkö Teemu Mäkipaakkanen kertoo.
Ensimmäinen kuntalaiskysely toteutettiin tammikuussa. Siinä kartoitettiin muun muassa sitä, miten kuntalaiset kulkevat uimahalliin sekä toiveita uimahallin lähelle toivottavista palveluista.
Kyselyyn vastasi yli 3000 henkilöä
Uimahalli-aiheinen kuntalaiskysely toteutettiin Webropolilla tammikuussa 2021.
Kyselyyn vastasi 3315 henkilöä. Valtaosa heistä, 72 prosenttia, oli 30-64 -vuotiaita. Vastauksia saatiin myös kaikista muista ikäluokista.
Vastaajista reilut 60 prosenttia asui Kuusankoski-Kouvola-alueella. Loput vastaajista asuivat pääosin eri puolilla Kouvolaa. Lisäksi vastauksia tuli myös muista kunnista.
Suosikkikulkuväline auto, myös kävely ja pyörä tärkeitä
Kyselyyn vastanneiden suosikkikulkuväline uimahalliin kulkemisessa on auto. Tärkeinä kulkumuotoina esiin nousivat myös pyörä ja kävely.
Autolla uimahalliin kertoi kulkevansa kesällä 73 prosenttia vastaajista, talvella 81 prosenttia. Kävellen uimahalliin suuntaa vastaajista kesällä 47 prosenttia, talvella 41 prosenttia. Pyörällä matkaa taittaa kesällä 58 prosenttia. Talviaikaan pyöräily vähenee.
Samat kulkutavat näkyvät myös siinä, miten uimahalliin haluttaisiin kulkea. Suosituimmaksi tavoiksi nousivat henkilöautoilu, pyöräily ja kävely. Osa vastaajista haluaisi päästä uimahalliin bussilla tai palveluliikenteellä.
Etenkin alle 15-vuotiaat haluaisivat kulkea pyörällä, ikäihmiset palveluliikenteellä.
Tärkeitä uimahallin lähipalveluita joukkoliikenteen pysäkit ja koulut
Tärkeimpinä uimahallin lähellä sijaitsevina palveluina nousivat esiin joukkoliikenteen pysäkit ja peruskoulu.
Uimahallin hyvä saavutettavuus koettiin tärkeäksi. 82 prosenttia vastaajista piti erittäin tai melko tärkeänä sitä, että uimahallin lähellä olisi joukkoliikenteen pysäkki. Erittäin tärkeä joukkoliikenteen pysäkki oli niin eläkeläisille, työssä käyville kuin nuorille aikuisille.
Peruskoulun sijaintia lähellä piti erittäin tai melko tärkeänä 64 prosenttia vastaajista.
Vähän yli puolet vastaajista piti tärkeänä tai erittäin tärkeänä muun sisäliikuntapaikan tai ulkoliikuntapaikan löytymistä uimahallin läheltä, yli puolet vastaajista kaipasi lähelle virkistysaluetta ja noin kolmasosa päiväkotia tai toisen asteen oppilaitosta.
Joidenkin palvelujen sijaintia uimahallin lähellä ei sen sijaan koettu erikoisen tärkeinä. Tällaisia olivat erikoistavarakaupat, hypermarketit tai kauppakeskukset, ravintolat, sosiaali- ja terveyspalvelut, kulttuuripalvelut tai elintarvikekaupat.
Avoimissa vastauksissa nousivat esiin hyvät kulkuyhteydet, sijainti ja parkkipaikat
”Uimahallin tulee olla helposti saavutettavissa ja turvallisten kulkuyhteyksien varrella, kulkee sinne sitten bussilla, pyörällä, kävellen tai henkilöautolla.”’
Kyselyyn tuli yhteensä 2409 avointa vastausta. Niissä nousivat esiin sijainti, kulkuyhteydet ja parkkipaikat. Sijainnin nosti esiin 1038 vastaajaa, kulkuyhteyden 747 ja parkkipaikat 401. Esille nousivat myös lasten, nuorten ja ikähmisten itsenäinen liikkuminen.
Vastaajien mielestä uimahalliin kulkemisen pitää olla sujuvaa ja helppoa, ja uimahalliin pitää päästä helposti eri kulkuvälineillä; julkisilla, autolla, kävellen sekä pyörällä. Bussipysäkki uimahallin lähellä koettiin erittäin tärkeäksi, vaikka vain noin kymmenes kaikista kyselyyn kyselyyn vastanneista kulki bussilla uimahalliin.
Sijainnista vastaajat ovat laajasti eri mieltä. Osan mielestä uimahallin tulee sijoittua vanhan Kouvolan alueelle, osa pitää esimerkiksi Kuusankoskea parempana vaihtoehtona. Monet toivoivat, että uimahalli ei sijaitse keskustassa.
Pääosin uimahallin sijainniksi ehdotettiin nykyisten uimahallien sijainteja. Muista ehdotuksista suosituin oli Tervaskankaan alue. Mainintoja saivat myös Myllykoski, Tykkimäen alue, Käyrälampi, Sommelon alue sekä Kymijoen hyödyntäminen esimerkiksi avantouintiin. Uimahallin sijainnilta toivottiin myös rauhallisuutta, luontoa, muita liikuntamahdollisuuksia ja turvallisuutta.
Tärkeänä esiin nousivat parkkipaikat. Niitä tulee olla riittävästi, helposti saatavilla ja niiden pitäisi olla maksuttomia. Myös invapaikkojen riittävyys, esteettömyys, pyöräparkit ja lasten turvallinen kulkeminen mainittiin.
Uuden uimahalliin rakentaminen on ajoitettu kaupungin taloussuunnitelmassa vuosille 2023-2024. Kouvolan kaupungilla on tämän vuoden budjetissaan uuden uimahallin suunnitteluun varattuna 350 000 euroa ja ensi vuonna 150 000 euroa.
Yhteenveto kyselyn tuloksista on luettavissa tulosraportin valmistuttua kaupungin verkkosivulla osoitteessa www.kouvola.fi/kyselyt.
Lisätietoja
Teemu Mäkipaakkanen, liikuntapäällikkö, 0206158228, teemu.makipaakkanen@kouvola.fi
Vesa Toikka, liikunta- ja kulttuurijohtaja, p. 0206153831, vesa.toikka@kouvola.fi