![](https://www.kouvola.fi/wp-content/uploads/2021/03/Paloasema-640x420.jpg)
Kymenlaakson pelastuslaitoksen pelastusjohtaja Juhani Carlson kertoi kaupungille, miten he ovat varautuneet erilaisiin yhteiskunnan häiriötilanteisiin, kuten matkapuhelinverkon häiriöihin tai vesikatkoihin.
Miten olette varautuneet sähkökatkon varalle, pelastusjohtaja Juhani Carlson?
−Sähkökatkojen varalle Pelastuslaitoksella on varavoimaa. Lisäksi meillä on polttoaineitta varavoimakoneisiin ja ajoneuvoihin. On ihan normaalia, että sähkökatkoja tulee. Myös viestiliikennettä on varmennettu.
Entä, jos tulee vesikatko?
−Suurin vedentarve on sammutustöissä. Sammutusvettä on jonkin verran säiliöautoissa, mutta sitä saadaan tarvittaessa lisää luonnonlähteistä ja vesistöistä. Toki olemme varanneet myös juomavettä henkilökunnalle.
Mitä tapahtuu, jos matkapuhelinverkkoon tulee toimintahäiriöitä?
−Tähän liittyy kaksi asiaa: kansalaiset hälyttävät apua puhelimen avulla ja me hälytämme sopimuspalokuntia matkapuhelinverkon välityksellä. Olemme varautuneet erilaisiin häiriöihin monin tavoin. Meillä on varmennettu hälytysjärjestelmä, joka on osittain riippumaton matkapuhelinverkosta. Voimme hälyttää ennakolta asemia asemavalmiuteen. Jos taas asukkaat tarvitsevat apua, niin he saattavat tulla kysymään apua suoraan lähimmältä paloasemalta. Useimmilta paloasemilta löytyy Apua-puhelimia, joiden kautta he pystyvät hälyttämään apua, vaikka matkapuhelinverkko ei toimisikaan.
Miten apua-puhelimettoimivat?
−Siellä on seinässä hyvät ohjeet, miten tulee toimia. Käytännössä painetaan vain nappia. Apua pyydetään joko palokunnalta tai esihoidosta. Kumpaa nyt sitten tarvitseekaan. Puhelu yhdistyy sitten meidän henkilöstöllemme ja lähin yksikkö tulee paikalle. Seinästä löytyy myös defibrillaattori. Ihmisillä on sellainen tapa, että jos he eivät saa yhteyttä hätäkeskukseen, niin sitten he tulevat itse paloasemalle pyytämään apua.
Kouvolasta Apua-puhelimia löytyy useammilta asemilta. Yleensä ne on sijoitettu paloasemille, joissa ei ole ympärivuorokauden henkilökuntaa paikalla.
Onko mieleesi jäänyt jokin kerta, kun piti toimia poikkeustilanteen vaatimalla tavalla?
−Tulee moniakin kertoja mieleen, sillä näitä poikkeustilanteita on useampikin vuosittain. Kouvolan paloasemalta tulee mieleen, kun muutama vuosi sitten oli sähkölaitevika, jolloin olimme 17 tuntia ilman sähköä. Varavoimakone pyöritti silloinkin toimintaa, eikä häiriöitä päässyt juurikaan syntymään.
−Vuonna 2019 matkapuhelinverkossa oli häiriöitä. Asukas ei saanut soitettua apua, kun rakennuspalo syttyi. Hän meni lähimmälle paloasemalle, mutta siellä ei ollut juuri silloin paikalla ketään. Hän sai hälytettyä apua Apua-puhelimen kautta. Meillä on valmiit toimintamallit, miten toimimme erilaisissa häiriötilanteissa esimerkiksi myrskyjä varten, nostamme toimintavalmiutta.
Miksi tavallisen kaupunkilaisen kannattaa varautua 72 tunnin ajaksi?
−Jos ajattelemme vaikka ihan koronatilannetta, niin on hyvä, että kaapissa on ruokaa muutamaksi päiväksi, jos sattui sairastumaan. Häiriöitä on monenlaisia: sähköverkot ei toimi, maksuliikenne ei toimi, kaupat eivät aukeakaan, niin on hyvä, että kotona pärjätään 72 tuntia. Minun vinkkini on, että osta sellaisia ruokatarvikkeita, jotka säilyvät hyvin ja joita syöt muutenkin.
Vaaratiedotus on monikanavainen järjestelmä
Carlsonin mukaan yleiset väestönhälyttimet ovat puhuttaneet viime aikoina. Hän muistuttaa, että vaaratiedottaminen on monikanavainen järjestelmä.
−Yleiset väestöhälyttimet eivät ole ainoa tapa ilmoittaa vaarasta. Viestimme myös television ja radion kautta. Jos sinulla on 112-sovellus, saat vaaratiedotteita myös puhelimeesi. Jaamme tietoa median kautta. Ulkohälyttimet, joita testataan joka kuukauden ensimmäinen arkimaanantai, ovat tarkoitettu ulkona liikkuville ihmisille. Niiden ei ole tarkoitus kuulua sisälle.
Jos yleinen vaaramerkki kuuluu, yleisohje on, että mene sisälle, sulje ovet, ikkunat ja ilmanvaihto. Viranomaiset antavat aina tarkempia toimintaohjeita.
Kaupunki varautuu -videosarjassa esittelemme tapoja, joilla Kouvolan kaupungin toimijat ovat varautuneet erilaisiin poikkeustilanteisiin. Tutustu kaupungin verkkosivujen turvallisuus-sivustoon ja 72tuntia.fi -sivustoon, niin sinäkin osaat varautua erilaisiin poikkeustilanteisiin.